![](https://nanoskolen.no/wp-content/uploads/sites/79/2019/05/cfz5Ltfl36rh-890x510.jpg)
Det grønne skiftet er på full vei inn og det skyldes mye på grunn av økt forskningsaktivitet rundt fornybare energikilder. Kapasiteten og effektiviteten til de grønne kraftverkene har økt betraktelig de siste ti årene, og det satses tungt på solceller og vindkraft. Likevel kreves det mye for at vi skal kunne gå over til fornybare energikilder som hovedkilde.
De nye solcellepanelene kan produserer mye strøm per kvadratmeter, men man mangler fortsatt batterier som kan lagre all overskuddsproduksjonen effektivt. Det er nemlig slik at det kreves mest strømproduksjon når det produseres minst. På vinteren er det mørkt og kaldt og alle bruker betraktelig mer strøm, og på denne tiden produserer både solceller og vannkraft svært lite. For å løse dette problemet må vi ha langt flere effektive batterier.
Den moderne kraftsmarkedsplassen
En av de største utfordringene med elektrisitet er at når den først er produsert må den lagres eller forbrukes. Det har blitt mer og mer vanlig å installere egne solcellepaneler og batterier på eneboliger, og med en moderne tilkobling til kraftnettet kan man selge strøm man ikke bruker tilbake til nettet. Da vil man først og fremst produsere strøm til eget forbruk og kjøpe strøm fra nettet når man ikke selv har mer kapasitet. Om man bor et sted med mye sol kan en investering i et slikt system lønne seg på sikt.
Moderne batterier
Som nevnt tidligere er en av de største utfordringene med det grønne skiftet mangelen på batterier med høy nok kapasitet, spesielt når det kommer til transport. Energitettheten i forbrenningsmotorer er langt høyere enn i batteridrevne biler. Det har derfor vært vanskelig å produsere kjøretøy som behøver så mye nyttelast som mulig. Per i dag regner man med at det ikke vil være mulig å flytte tungtransport over på fornybar energi uten å bygge ut langt bedre infrastruktur for lading av batterier.
Utviklingen i batterikapasitet har også kommet forbrukereletronikk til gode. En av de første virkelig populære mobiltelefonene, Nokia 3310, hadde en batterikapasitet på 900 mAh, mens dagens smarttelefoner har opptil 4000 mAh batterikapasitet. Batteriene i dagens telefoner utsettes for langt større påkjenninger enn før, og de slites derfor også raskere ut. Batteriet kan byttes med et Li-Ion batteri fra teknikkdeler.no. Selv om batteriet er utslitt betyr ikke det at telefonens levetid er over. I de fleste tilfeller vil det lønne seg å bytte ut deler fremfor å kjøpe en ny telefon. I denne sammenheng er det verdt å nevne at mange av dagens elektronikkprodusenter gjør det vanskelig for forbrukere å bytte deler selv. Dette er hverken bærekraftig eller forsvarlig i økonomisk sammenheng. Dersom vi velger å forbruke og kaste alt med en gang en enkelt komponent svikter vil vi skape langt mer avfall enn hva som er nødvendig.